Nytt om forskning
Vanligare med begränsningsåtgärder på äldreboenden
Andelen äldre som är föremål för fysiska begränsningsgåtgärder ökar på äldreboenden i Västerbotten. Användningen kan minska genom utbildning av vårdpersonal. Det visar en färsk avhandling från Umeå universitet.
Avhandlingen är skriven av Tony Pellfolk och lades fram den 19 mars och undersöker förekomsten av fysiska begränsningsåtgärder över tid. Syfet med avhandlingen var även att identifiera riskfaktorer för fall bland personer med demenssjukdom och att utvärdera effekten av ett kompetensutvecklings-program för personal med fokus på kunskap, attityder och arbetsmiljö samt på användningen av fysiska begränsningsåtgärder i vård och omsorg av äldre personer med demenssjukdom.
Avhandlingsarbetet bygger på studier utförda bland äldre boende på institution i Västerbotten. Den visar att fysiska begränsningsåtgärder och fall fortfarande är vanligt förekommande, speciellt bland äldre med demenssjukdom. Resultaten visar att andelen personer inom särskilda boenden för äldre som är föremål för fysiska begränsningsåtgärder har ökat mellan år 2000 och 2007. Den vanligaste orsaken till att begränsningsåtgärder sätts in är att hindra personen från att falla eller glida ur en stol.
Avhandlingen visar alltså att fysiska begränsningsåtgärder och fall fortfarande är vanligt förekommande inom särskilda boenden för äldre, och att det även har skett en förändring i användningen av fysiska begränsningsåtgärder som inte helt beror på en förändring av dem som man vårdar. Det är dock möjligt att påverka användningen av begränsningsåtgärder genom att utbilda personalen om demens vård, hur man kan undvika fall och om alternativ till fysiska begränsningsåtgärder i vården av äldre.
Utbildningsprogrammet visade även ha en positiv effekt på personalens upplevda arbetsmiljö genom att de exempelvis upplevde en minskad samvetsstress och och att socialt stöd ökade. Fall bland äldre personer med demenssjukdom förutsätter en viss motorisk förmåga, så som att kunna resa sig upp ur en stol. För att förebygga fall bland personer med demenssjukdom är det viktigt att utreda orsaken till och förebygga såväl oro, ångest som förvirring.
Gunilla Nordberg
Avhandlingen är skriven av Tony Pellfolk och lades fram den 19 mars och undersöker förekomsten av fysiska begränsningsåtgärder över tid. Syfet med avhandlingen var även att identifiera riskfaktorer för fall bland personer med demenssjukdom och att utvärdera effekten av ett kompetensutvecklings-program för personal med fokus på kunskap, attityder och arbetsmiljö samt på användningen av fysiska begränsningsåtgärder i vård och omsorg av äldre personer med demenssjukdom.
Avhandlingsarbetet bygger på studier utförda bland äldre boende på institution i Västerbotten. Den visar att fysiska begränsningsåtgärder och fall fortfarande är vanligt förekommande, speciellt bland äldre med demenssjukdom. Resultaten visar att andelen personer inom särskilda boenden för äldre som är föremål för fysiska begränsningsåtgärder har ökat mellan år 2000 och 2007. Den vanligaste orsaken till att begränsningsåtgärder sätts in är att hindra personen från att falla eller glida ur en stol.
Avhandlingen visar alltså att fysiska begränsningsåtgärder och fall fortfarande är vanligt förekommande inom särskilda boenden för äldre, och att det även har skett en förändring i användningen av fysiska begränsningsåtgärder som inte helt beror på en förändring av dem som man vårdar. Det är dock möjligt att påverka användningen av begränsningsåtgärder genom att utbilda personalen om demens vård, hur man kan undvika fall och om alternativ till fysiska begränsningsåtgärder i vården av äldre.
Utbildningsprogrammet visade även ha en positiv effekt på personalens upplevda arbetsmiljö genom att de exempelvis upplevde en minskad samvetsstress och och att socialt stöd ökade. Fall bland äldre personer med demenssjukdom förutsätter en viss motorisk förmåga, så som att kunna resa sig upp ur en stol. För att förebygga fall bland personer med demenssjukdom är det viktigt att utreda orsaken till och förebygga såväl oro, ångest som förvirring.
Gunilla Nordberg
Forskarpris till professor Laura Fratiglioni
Professor Laura Fratiglioni har tilldelats Silviahemmets Forsknings- och Utbildningsstipendium 2010. Priset delades ut av Drottningen under Silviahemmets Stora Inspirationsdag i Stockholm den 16 mars.
![]() |
Fr v Laura Fratiglioni, Drottning Silvia och Wilhelmina Hoffman, verksamhetschef vid Silviahemmet. |
Laura Fratiglioni är professor vid Karolinska Institutet och leder den epidemiologiska forskningen vid Aging Research Center (ARC) i Stockholm. I höstas tilldelades hon Folksams pris för epidemiologisk forskning. Silviahemmets stipendium, som är på 50 000 kronor, får hon för "sina banbrytande forskningsinsatser inom demensområdet".
"Hon är av de främsta experterna i världen när det handlar om livsstilssamband gällande både friskfaktorer och riskfaktorer för utveckling av demenssjukdom", skriver juryn i sin motivering och fortsätter: "Professor Laura Fratiglioni har genom sin forskning bidragit till att belysa och öka förståelsen för tidigare okända faktorer som har betydelse för utveckling av demenssjukdom. Med denna kunskap kan viktigt förebyggande hälsoarbete initieras och bedrivas".
Drygt 250 personer var närvarande under prisceremonin då Laura Fratiglioni tog emot blommor och diplom från Drottning Silvia. Även medlemmarna i Bromma demensteam fick ta emot ett fint pris ur Drottningens hand: Bästa demensteam inom hemtjänsten 2009
![]() |
Bromma demensteam vid prisutdelningen på Hotell Hilton. |
Foto: Tomas Södergren
![]() |
Fr v Laura Fratiglioni, Drottning Silvia och Wilhelmina Hoffman, verksamhetschef vid Silviahemmet. |
Laura Fratiglioni är professor vid Karolinska Institutet och leder den epidemiologiska forskningen vid Aging Research Center (ARC) i Stockholm. I höstas tilldelades hon Folksams pris för epidemiologisk forskning. Silviahemmets stipendium, som är på 50 000 kronor, får hon för "sina banbrytande forskningsinsatser inom demensområdet".
"Hon är av de främsta experterna i världen när det handlar om livsstilssamband gällande både friskfaktorer och riskfaktorer för utveckling av demenssjukdom", skriver juryn i sin motivering och fortsätter: "Professor Laura Fratiglioni har genom sin forskning bidragit till att belysa och öka förståelsen för tidigare okända faktorer som har betydelse för utveckling av demenssjukdom. Med denna kunskap kan viktigt förebyggande hälsoarbete initieras och bedrivas".
Drygt 250 personer var närvarande under prisceremonin då Laura Fratiglioni tog emot blommor och diplom från Drottning Silvia. Även medlemmarna i Bromma demensteam fick ta emot ett fint pris ur Drottningens hand: Bästa demensteam inom hemtjänsten 2009
![]() |
Bromma demensteam vid prisutdelningen på Hotell Hilton. |
Foto: Tomas Södergren
Bildbevis på att vaccin hämmar plack
För första gången har en kamera följt hur de sjuka placken i hjärnan vid Alzheimers sjukdom påverkas under ett vaccintest. Resultatet redovisas i en artikel i Lancet Neurology.
Vaccination, eller immunterapi, är för närvarande det hetaste spåret inom alzheimerforskningen. Flera olika vaccinationstudier pågår med samma mål: att få kroppens immunförsvar att bilda antikroppar mot ämnet betaamyloid som klumpar ihop sig till plack i den alzheimersjukes hjärna. Genom att förhindra att placken bildas och sprids ska Alzheimers sjukdom stoppas, det är forskarnas arbetshypotes.
Genom avbildningar av hjärnan kan man nu se att det åtminstone går att stoppa placken. I en pilotstudie har substansen bapineuzumab testats på 19 personer med mild till medelsvår demens. Med hjälp av en s k PET-kamera har forskarna följt vaccinets effekter på hjärnan över tiden. Avbildningar med kameran har gjorts efter 20, 45 och 78 veckors medicinering. Dessa har jämförts med PET-bilder från en kontrollgrupp med alzheimersjuka som inte fått vaccinet.
Resultatet visar att den testade substansen minskade mängden betaamyloid i hjärnans samtliga sex regioner. Under 78 veckor sjönk halterna av betaamyloid med i genomsnitt 8,5 procent. I kontrollgruppen registrerades istället en ökning med i genomsnitt 16,5 procent under samma tidsperiod.
Den prövade substansen hade bevisligen önskade effekter men ännu återstår det viktigaste. Fortfarande saknas studier som visar att en minskning av betaamyloid i hjärnan åtföljs av förbättrad mental förmåga hos de drabbade. Lars Lannfelt, professor i geriatrik vid Uppsala universitet, tycker ändå att pilotstudien i Lancet Neurology är viktig. Den visar hur ny teknik, i form av PET-kamera, kan användas i läkemedelsprövningar.
I ett projekt vid Uppsala universitet kommer forskare, i samarbete med GE Healthcare och BioArctic Neuroscience, att utveckla en ny s k PET-ligand som ska ge bättre möjligheter att studera Alzheimers sjukdom i hjärnan.
– Idag kan vi inte ta bilder av det viktiga förstadiet till plack, alltså protofibrillerna. Målet med projektet är därför att ta fram en ligand som binder vid dem. Det skulle vara en revolution för alzheimerforskningen, säger Lars Lannfelt.
Magnus Westlander
Vaccination, eller immunterapi, är för närvarande det hetaste spåret inom alzheimerforskningen. Flera olika vaccinationstudier pågår med samma mål: att få kroppens immunförsvar att bilda antikroppar mot ämnet betaamyloid som klumpar ihop sig till plack i den alzheimersjukes hjärna. Genom att förhindra att placken bildas och sprids ska Alzheimers sjukdom stoppas, det är forskarnas arbetshypotes.
Genom avbildningar av hjärnan kan man nu se att det åtminstone går att stoppa placken. I en pilotstudie har substansen bapineuzumab testats på 19 personer med mild till medelsvår demens. Med hjälp av en s k PET-kamera har forskarna följt vaccinets effekter på hjärnan över tiden. Avbildningar med kameran har gjorts efter 20, 45 och 78 veckors medicinering. Dessa har jämförts med PET-bilder från en kontrollgrupp med alzheimersjuka som inte fått vaccinet.
Resultatet visar att den testade substansen minskade mängden betaamyloid i hjärnans samtliga sex regioner. Under 78 veckor sjönk halterna av betaamyloid med i genomsnitt 8,5 procent. I kontrollgruppen registrerades istället en ökning med i genomsnitt 16,5 procent under samma tidsperiod.
Den prövade substansen hade bevisligen önskade effekter men ännu återstår det viktigaste. Fortfarande saknas studier som visar att en minskning av betaamyloid i hjärnan åtföljs av förbättrad mental förmåga hos de drabbade. Lars Lannfelt, professor i geriatrik vid Uppsala universitet, tycker ändå att pilotstudien i Lancet Neurology är viktig. Den visar hur ny teknik, i form av PET-kamera, kan användas i läkemedelsprövningar.
I ett projekt vid Uppsala universitet kommer forskare, i samarbete med GE Healthcare och BioArctic Neuroscience, att utveckla en ny s k PET-ligand som ska ge bättre möjligheter att studera Alzheimers sjukdom i hjärnan.
– Idag kan vi inte ta bilder av det viktiga förstadiet till plack, alltså protofibrillerna. Målet med projektet är därför att ta fram en ligand som binder vid dem. Det skulle vara en revolution för alzheimerforskningen, säger Lars Lannfelt.
Magnus Westlander
Till studien i Lancet Neurology » (nytt fönster)
![]() |
De rödgula partierna visar höga koncentrationer av ämnet betaamyloid i en alzheimersjuk hjärna.
Källa: Professor Agneta Nordberg, KI, sektionen för Alzheimer Neurobiologi. |
Kamera användbar vid alzheimer
PET är en förkortning för positronemissionstomografi och en teknik för att avbilda hjärnan. Den är användbar vid alzheimer och har en stor utvecklinspotential. Det framgår av en vetenskaplig artikel från Swedish Brain Power.
![]() |
Bild av två hjärnor tagen med PET-kamera. |
Forskarna bakom artikeln har gått i genom närmare 130 vetenskapliga studier av PET-användning vid Alzheimers sjukdom. Deras slutsats är att metoden kan användas för att studera energiomsättningen i hjärnan, olika signalsubstanser, inflammatoriska processer och den onormala ansamling av proteinplack som är typisk vid Alzheimers sjukdom.
PET-tekniken kan bidra till ökad kunskap om sjukdomen men även till tidig diagnos anser forskarna. Förändringar i hjärnan kan nämligen upptäckas långt innan personen får några märkbara symptom.
Artikeln är publicerad i februarinumret av den vetenskapliga tidskriften Nature Reviews Neurology.
![]() |
Bild av två hjärnor tagen med PET-kamera. |
Forskarna bakom artikeln har gått i genom närmare 130 vetenskapliga studier av PET-användning vid Alzheimers sjukdom. Deras slutsats är att metoden kan användas för att studera energiomsättningen i hjärnan, olika signalsubstanser, inflammatoriska processer och den onormala ansamling av proteinplack som är typisk vid Alzheimers sjukdom.
PET-tekniken kan bidra till ökad kunskap om sjukdomen men även till tidig diagnos anser forskarna. Förändringar i hjärnan kan nämligen upptäckas långt innan personen får några märkbara symptom.
Artikeln är publicerad i februarinumret av den vetenskapliga tidskriften Nature Reviews Neurology.
Umeå får pengar till alzheimerforskning
Umeå universitet och Sveriges lantbruksuniversitet har fått 40 miljoner kronor av familjen Erling-Perssons stiftelse. Pengarna ska användas till forskning om alzheimer, parkinson och andra neurodegenerativa sjukdomar.
För dessa sjukdomar saknas idag behandlingar och läkemedel som kan förebygga eller bota. Det behövs också snabbare, säkrare och effektivare sätt att ställa diagnos.
– Idag har vi många gånger problem att sätta rätt diagnos. Vid Parkinson sjukdom finns studier som visar att var fjärde patient har fått en felaktig diagnos, de har istället någon annan form av parkinsonliknande sjukdom, berättar professor Lars Forsgren i ett pressmeddelande från Umeå universitet.
Göran Sandberg, rektor vid Umeå universitet, ser det nya anslaget som oerhört betydelsefullt för Umeå universitet.
– Det innebär att vi kan genomföra en kraftsamling kring forskning om svåra neurosjukdomar. Ambitionen är att uppnå forskningsresultat som är av direkt nytta för patienter och deras anhöriga.
En del av pengarna kommer att användas till att utveckla metabola markörer, det vill säga kemiska fingeravtryck som kan avslöja mönster som är unika för en specifik sjukdom. Umeå ligger redan långt framme på detta område och blev för sju år sedan en nationell nod för utvecklingen av metabolomik.
Magnus Westlander
För dessa sjukdomar saknas idag behandlingar och läkemedel som kan förebygga eller bota. Det behövs också snabbare, säkrare och effektivare sätt att ställa diagnos.
– Idag har vi många gånger problem att sätta rätt diagnos. Vid Parkinson sjukdom finns studier som visar att var fjärde patient har fått en felaktig diagnos, de har istället någon annan form av parkinsonliknande sjukdom, berättar professor Lars Forsgren i ett pressmeddelande från Umeå universitet.
Göran Sandberg, rektor vid Umeå universitet, ser det nya anslaget som oerhört betydelsefullt för Umeå universitet.
– Det innebär att vi kan genomföra en kraftsamling kring forskning om svåra neurosjukdomar. Ambitionen är att uppnå forskningsresultat som är av direkt nytta för patienter och deras anhöriga.
En del av pengarna kommer att användas till att utveckla metabola markörer, det vill säga kemiska fingeravtryck som kan avslöja mönster som är unika för en specifik sjukdom. Umeå ligger redan långt framme på detta område och blev för sju år sedan en nationell nod för utvecklingen av metabolomik.
Magnus Westlander
Demens kostar mer än cancer
Samhällets kostnader för demenssjukdomar är större än för cancer och hjärtsjukdomar tillsammans. Det visar brittiska siffror som publiceras av Alzhmeimer`s Research Trust.
I Storbritannien antas 820 000 personer ha en demenssjukdom. Samhällets totala kostnader för denna växande folksjukdom beräknas uppgå till 23 miljarder pund/år (drygt 250 miljarder svenska kronor). Demens kostar ungefär dubbelt så mycket som cancer, tre gånger så mycket som hjärtsjukdomar och fyra gånger så mycket som stroke. När det gäller satsning på forskning hamnar demens längre ner på listan – anslagen till den brittiska cancerforskningen är mer än tio gånger större.
Siffrorna har tagits fram av Health Economics Research Centre, University of Oxford. I kalkylen har forskarna räknat med kostnader för sjukvård, omsorg och anhörigas insatser.
I Sverige har inte gjorts någon motsvarande kostnadsjämförelse. I Socialstyrelsens rapport Demenssjukdomarnas samhällskostnader och antalet dementa i Sverige 2005 ligger visserligen demensjukdomar högst när samhällskostnaderna för olika folksjukdomar jämförs. Men beräkningarna skiljer sig åt, bl a när det gäller vad som inkluderas i kostnaderna. Därför blir det lite som att jämföra äpplen och päron påpekar rapportens huvudförfattare Anders Wimo, professor vid Karolinska Institutet.
– En annan svårighet med att beräkna och jämföra sjukdomars totala samhällskostnader är att uppskatta omfattningen av och prissätta anhörigas insatser. Olika antaganden kan ge stora skillnader i resultat. Helt klart är dock att demenssjukdomarna hör till de mest resurskrävande och kostsamma för samhället, säger Anders Wimo.
Magnus Westlander
I Storbritannien antas 820 000 personer ha en demenssjukdom. Samhällets totala kostnader för denna växande folksjukdom beräknas uppgå till 23 miljarder pund/år (drygt 250 miljarder svenska kronor). Demens kostar ungefär dubbelt så mycket som cancer, tre gånger så mycket som hjärtsjukdomar och fyra gånger så mycket som stroke. När det gäller satsning på forskning hamnar demens längre ner på listan – anslagen till den brittiska cancerforskningen är mer än tio gånger större.
Siffrorna har tagits fram av Health Economics Research Centre, University of Oxford. I kalkylen har forskarna räknat med kostnader för sjukvård, omsorg och anhörigas insatser.
I Sverige har inte gjorts någon motsvarande kostnadsjämförelse. I Socialstyrelsens rapport Demenssjukdomarnas samhällskostnader och antalet dementa i Sverige 2005 ligger visserligen demensjukdomar högst när samhällskostnaderna för olika folksjukdomar jämförs. Men beräkningarna skiljer sig åt, bl a när det gäller vad som inkluderas i kostnaderna. Därför blir det lite som att jämföra äpplen och päron påpekar rapportens huvudförfattare Anders Wimo, professor vid Karolinska Institutet.
– En annan svårighet med att beräkna och jämföra sjukdomars totala samhällskostnader är att uppskatta omfattningen av och prissätta anhörigas insatser. Olika antaganden kan ge stora skillnader i resultat. Helt klart är dock att demenssjukdomarna hör till de mest resurskrävande och kostsamma för samhället, säger Anders Wimo.
Magnus Westlander
Rapport från Alzheimer´s Research Trust » (pdf, 39 sid)
Demenssjukdomarnas samhällskostnader, Socialstyrelsen » (pdf, 50 sid)
Slutsats påverkas av koppling till tobaksbolag
Mycket tyder på att rökning är en riskfaktor för Alzheimers sjukdom. Studier med kopplingar till tobaksindustrin brukar dock komma fram till ett motsatt resultat. Det framgår av en genomgång av forskningslitteraturen på området.
Det är forskare vid University of California, San Fransisco (UCSF) som analyserat 43 studier publicerade mellan 1984 och 2007. Samtliga undersöker sambandet mellan rökning och alzheimer och forskarna har bl a granskat deras upplägg och artikelförfattarnas beroende av tobaksindustrin.
Kalifornienforskarna betecknar tre fjärdedelar av de analyserade studierna som oberoende. Av dessa framgår att rökning nästan fördubblar risken att utveckla alzheimer, den vanligaste demenssjukdomen.
De övriga studierna visar tvärtom att rökning har en skyddande effekt, det vill säga minskar risken för demens. Slutsatserna har i dessa fall dragits av forskare som har mer eller mindre starka kopplingar till tobaksindustrin genom, t ex finansiering av forskning, betald konsultation eller anställningsförhållande.
Myten att rökning skyddar mot alzheimer har länge bevarats av sådana publicerade studier med hjälp av populärpressen konstaterar doktor Janine K. Cataldo, som lett arbetet med UCSF:s forskningsgenomgång publicerad i Journal of Alzheimer's Disease.
– Våra resultat pekar på behovet av att minska de akademiska institutionernas anslag från tobaksindustrin för att skydda forskningsprocessen, säger hon till Science Daily.
Magnus Westlander
Det är forskare vid University of California, San Fransisco (UCSF) som analyserat 43 studier publicerade mellan 1984 och 2007. Samtliga undersöker sambandet mellan rökning och alzheimer och forskarna har bl a granskat deras upplägg och artikelförfattarnas beroende av tobaksindustrin.
Kalifornienforskarna betecknar tre fjärdedelar av de analyserade studierna som oberoende. Av dessa framgår att rökning nästan fördubblar risken att utveckla alzheimer, den vanligaste demenssjukdomen.
De övriga studierna visar tvärtom att rökning har en skyddande effekt, det vill säga minskar risken för demens. Slutsatserna har i dessa fall dragits av forskare som har mer eller mindre starka kopplingar till tobaksindustrin genom, t ex finansiering av forskning, betald konsultation eller anställningsförhållande.
Myten att rökning skyddar mot alzheimer har länge bevarats av sådana publicerade studier med hjälp av populärpressen konstaterar doktor Janine K. Cataldo, som lett arbetet med UCSF:s forskningsgenomgång publicerad i Journal of Alzheimer's Disease.
– Våra resultat pekar på behovet av att minska de akademiska institutionernas anslag från tobaksindustrin för att skydda forskningsprocessen, säger hon till Science Daily.
Magnus Westlander
Till studien i Journal of Alzheimer's Disease » (nytt fönster)
Viss blodtrycksmedicin kan skydda mot demens
Behandling av högt blodtryck i medelåldern anses minska risken för demens. Ny forskning visar att en viss typ av blodtrycksmedicin kan ha en skyddande effekt även när den används senare i livet.
Studien är gjord vid universitetet i Boston och bygger på data från drygt 800 000 amerikaner, nästan uteslutande män. Samtliga var över 65 år och behandlades för hjärt-kärlsjukdom mellan åren 2002 och 2006. Forskarna fann att de som använde blodtrycksmedicinen ARB hade 24 procent lägre risk att utveckla demens.
Även ACE-hämmare gav ett visst skydd – 19 procent jämfört med andra läkemedel. För de som använde både ARB och ACE-hämmare halverades demensrisken. ARB kunde även fördröja beroendet av institutionsboende (flytt till sjukhem) för de som utvecklade en demenssjukdom.
ARB är en förkortning för angiotensinreceptorblockerare. Liksom ACE-hämmare motverkar det bildningen av proteinet angiotensin som tenderar dra ihop kärlen och därmed höja blodtrycket. I tidigare studier har man funnit att ARB ger ett visst skydd mot diabetes och stroke. Varför läkemedlet har positiva effekter för hjärnan är inte klarlagt men forskarna tror att det förbättrade blodflödet spelar en viktig roll.
Bostonstudien är publicerad i British Medical Journal. Artikelförfattarna betonar att det handlar om en observationsstudie och att kliniska försök är nödvändiga för att kunna fastställa om det verkligen finns ett samband mellan ARB och demens.
Magnus Westlander
Studien är gjord vid universitetet i Boston och bygger på data från drygt 800 000 amerikaner, nästan uteslutande män. Samtliga var över 65 år och behandlades för hjärt-kärlsjukdom mellan åren 2002 och 2006. Forskarna fann att de som använde blodtrycksmedicinen ARB hade 24 procent lägre risk att utveckla demens.
Även ACE-hämmare gav ett visst skydd – 19 procent jämfört med andra läkemedel. För de som använde både ARB och ACE-hämmare halverades demensrisken. ARB kunde även fördröja beroendet av institutionsboende (flytt till sjukhem) för de som utvecklade en demenssjukdom.
ARB är en förkortning för angiotensinreceptorblockerare. Liksom ACE-hämmare motverkar det bildningen av proteinet angiotensin som tenderar dra ihop kärlen och därmed höja blodtrycket. I tidigare studier har man funnit att ARB ger ett visst skydd mot diabetes och stroke. Varför läkemedlet har positiva effekter för hjärnan är inte klarlagt men forskarna tror att det förbättrade blodflödet spelar en viktig roll.
Bostonstudien är publicerad i British Medical Journal. Artikelförfattarna betonar att det handlar om en observationsstudie och att kliniska försök är nödvändiga för att kunna fastställa om det verkligen finns ett samband mellan ARB och demens.
Magnus Westlander
Näringsdryck kan vara positivt för minnet
Tillskott av näringsdryck kan ha vissa positiva effekter vid Alzheimers sjukdom. Det visar ny forskning.
Dietens betydelse för mental förmåga och demens börjar intressera forskarna alltmer. En artikel i det senaste numret av tidskriften Alzheimer´s & Dementia tar upp effekterna av näringstillskott vid Alzheimers sjukdom.
Sammanlagt 225 personer med Alzheimers sjukdom (mild demensfas) lottades i två grupper. Deltagarna i den ena gruppen fick dagligen en näringsdryck (Souvenaid) under 12 veckor. Resultaten visade att deras verbala minne – "språkminne" – försämrades i långsammare takt än deltagarnas i kontrollgruppen. Andra funktioner uppvisade inga skillnader mellan grupperna.
Forskarna är försiktiga i sina slutsatser men anser att resultaten motiverar ytterligare studier inom området.
Magnus Westlander
Dietens betydelse för mental förmåga och demens börjar intressera forskarna alltmer. En artikel i det senaste numret av tidskriften Alzheimer´s & Dementia tar upp effekterna av näringstillskott vid Alzheimers sjukdom.
Sammanlagt 225 personer med Alzheimers sjukdom (mild demensfas) lottades i två grupper. Deltagarna i den ena gruppen fick dagligen en näringsdryck (Souvenaid) under 12 veckor. Resultaten visade att deras verbala minne – "språkminne" – försämrades i långsammare takt än deltagarnas i kontrollgruppen. Andra funktioner uppvisade inga skillnader mellan grupperna.
Forskarna är försiktiga i sina slutsatser men anser att resultaten motiverar ytterligare studier inom området.
Magnus Westlander
Till studien i Alzheimer´s & Dementia » (nytt fönster)
Alzheimer minskar cancerrisken
Personer med Alzheimers sjukdom har 70 procent lägre risk att även få cancer. Det visar ny forskning från universitetet i Washington.
Det är SR:s Vetenskapsradion som refererar till en studie i senaste numret av Neurology. Sambandet gäller även åt motsatt håll, det vill säga en cancerpatient har mindre risk att också drabbas av alzheimer. Drygt 3000 personer har deltagit i studien som tagit hänsyn till andra riskfaktorer, t ex rökning, övervikt och fysik aktivitet.
Sambanden mellan cancer och alzheimer kan ge bättre förståelse för hur sjukdomarna skiljer sig åt och kan på sikt förhoppningsvis leda till bättre behandlingar, tror forskarna.
Magnus Westlander
Det är SR:s Vetenskapsradion som refererar till en studie i senaste numret av Neurology. Sambandet gäller även åt motsatt håll, det vill säga en cancerpatient har mindre risk att också drabbas av alzheimer. Drygt 3000 personer har deltagit i studien som tagit hänsyn till andra riskfaktorer, t ex rökning, övervikt och fysik aktivitet.
Sambanden mellan cancer och alzheimer kan ge bättre förståelse för hur sjukdomarna skiljer sig åt och kan på sikt förhoppningsvis leda till bättre behandlingar, tror forskarna.
Magnus Westlander
Till studien i Neurology » (nytt fönster)